Točka osveščanja o varni rabi interneta in mobilnih naprav za otroke, najstnike, starše in učitelje
Točka osveščanja o varni rabi interneta
Na Safe.si opažamo, da se na družabnih omrežjih pojavlja zelo veliko informacij o bolezni COVID-19 in o delovanju ter zaščiti pred koronavirusom, ki so dvomljive. Zelo veliko je različnih člankov iz nezaupanja vrednih spletnih portalov in video posnetkov, ki na bolj ali manj prepričljiv način širijo polresnice in laži, ter s tem zavajajo bralce in gledalce, obenem pa povzročajo škodo posameznikom in družbi, v nekaterih primerih pa celo ogrožajo življenja.
Na družabnih omrežjih se širijo informacije o koronavirusu, ukrepih in kako si pomagati v teh časih. Veliko je uporabnih informacij, a vmes so tudi zavajajoče, neresnice, teorije zarote in laži, ki škodujejo posamezniku ali celotni družbi. Zato so se večja družabna omrežja aktivno lotila boja z lažmi o koronavirusu in bolezni COVID-19.
V času, ko zaradi epidemije koronavirusa številni delajo od doma, od doma pa poteka tudi delo učiteljev in šolanje, smo še bolj izpostavljeni različni spletnim prevaram in napadom. Na Varni na internetu so pripravili nekaj nasvetov, kako zagotoviti, da bo delo na daljavo z računalnikom varno.
V času, ko moramo biti zaradi ukrepov preprečevanja širjenja koronavirusa doma in je naše druženje v živo omejeno le na najožje družinske člane, je pomembno, da znamo prosti čas čim bolje izkoristiti. Na Safe.si smo pripravili izbor spletnih strani, na katerih se lahko kratkočasimo, izvemo kaj zanimivega, zabavamo ali celo morebiti kaj naučimo.
Slovenija se je znašla v primežu epidemije koronavirusa. Vrtci, šole in fakultete so zaprti, otroci in najstniki so ostali doma. Zaradi preprečevanja širjenja okužb je treba nepotrebno druženje prekiniti. Za otroke in najstnike je to zelo težko obdobje, saj so vajeni dnevnega druženja z vrstniki. Aplikacije za sporočanje in družabna omrežja omogočajo alternativo druženju v živo. Uporabo spletnih komunikacijskih orodij so v minulih dnevih priporočili tudi nekateri politiki. Do neke mere lahko družabna omrežja nadomestijo druženje, vendar pa je treba biti pri tem pozoren na nekatera tveganja in pasti, opozarjajo na Točki osveščanja o varni rabi interneta Safe.si, ki deluje v okviru Fakultete za družbene vede.
Slovenija je pod ukrepi, ki jih je treba izvajati zaradi preprečevanja oz. upočasnjevanja širjenja koronavirusa in bolezni COVID-19. Veliko uporabnih informacij lahko dobimo na spletu in na družabnih omrežjih. Žal je, predvsem na družabnih omrežjih in v komentarjih pod članki, veliko netočnih ali namensko zavajajočih informacij. Zato moramo dobro premisliti, ali neki objavi res lahko zaupamo.
V okviru projekta Odklikni! so nastala uporabna gradiva na temo spletnega nasilja nad ženskami in dekleti, ki so namenjena strokovnjakinjam in strokovnjakom, ki delajo z mladimi.
Podjetje Valicon je izvedlo obsežno spletno anketiranje, s katerim so ugotavljali navade slovenskih uporabnikov družabnih omrežij v starosti od 15 do 75 let. Malo več kot 1,25 milijona Slovencev ima profil na družabnih omrežjih, na njem pa v povprečju preživijo 80 minut na dan.
Avstrijska točka osveščanja o varni rabi interneta Saferinternet.at je naredila raziskavo, s katero so ugotavljali navade staršev pri vzgoji otrok za internet v Avstriji. Ugotovili so, da 72 % avstrijskih otrok do starosti 6 let že uporablja digitalne naprave kot so mobilni telefoni, tablice ali računalniki, takšnih pa je v starosti od 3 do 6 let kar 81 %.
Večina otrok v 19 državah, kjer je potekalo zbiranje podatkov, poroča, da pametni telefon uporabljajo “dnevno” ali “skoraj ves čas”. Ta podatek kaže na znaten porast deleža otrok, ki uporabljajo pametne telefone, kot tudi na povečano uporabo interneta med otroci v primerjavi z EU Kids Online študijo iz leta 2010. Čas, ki ga otroci vsakodnevno preživijo na spletu, se je podvojil v številnih državah, kljub temu pa mnogi še vedno ne prejmejo ustreznih usmeritev za varno rabo interneta, pa naj bo to s strani staršev, učiteljev ali prijateljev. V primerih, ko otroci doživijo negativne izkušnje na spletu, se večina po pomoč obrne k staršem ali prijateljem, redkeje pa učiteljem, ali strokovnim službam in organizacijam, ki so temu namenjene.
Financirano s strani Evropske unije. Izražena stališča in mnenja so zgolj stališča in mnenja avtorjev in ni nujno, da odražajo stališča in mnenja Evropske unije ali Evropske izvajalske agencije za zdravje in digitalno tehnologijo (HaDEA). Zanje ne moreta biti odgovorna niti Evropska unija niti HaDEA.
Pravno obvestilo | Politika zasebnosti in uporaba piškotkov
© Fakulteta za družbene vede, Univerza v Ljubljani.
Vse pravice pridržane, razen za vsebine (videi, gradiva, besedila, slike itd.), ki so objavljene pod licencami Creative Commons.